H
|
![](https://diskuse.elektrika.cz/Themes/classic/images/post/xx.gif) |
« kdy: 20.02.2008, 09:44 » |
|
Rád bych dal téma do diskuse ohledně navrhování správných převodů transformátorů vn/nn. V dřívějších dobách, kdy jsme měli jmenovité napětí sítě 380V, byly v podstatě všechny transformátory s převodem na 400V sekundárního napětí.
Od roku 1996 tuším máme dané jmenovité napětí sítě 400V, ale v 99% případů vidím všude osazované transformátory stále se jmenovitým napětím na sekundáru 400V. Já si myslím, že to je špatně, že by měly být používané transformátory se sekundárním napětím 420V.
Bohužel se mi ale nikde v normách nepodařilo najít podporu pro tuto mou domněnku, nicméně z logiky věci, když bylo dříve napětí 380V a trafa 400V, pak by po zvýšení jmenovitého napětí sítě na 400V mělo vzrůst i napětí na transformátore ch. Dodržet potom v některých instalacích napájených z trafa 22/0,4kV dovolené úbytky napětí na konci rozvodů je občas až nadlický výkon. Být tam trafo 0,42kV pak je po problémech, ale čím má člověk argumentovat, že je trafo 0,4kV špatně?
Jaký máte názor na věc? Trafa 22/0,4 nebo 22/0,42kV? Pomiňme teď otázku regulace napětí pomocí odboček na trafu ...
|
|
|
|
|
H
|
![](https://diskuse.elektrika.cz/Themes/classic/images/post/xx.gif) |
« Odpověď #2 kdy: 20.02.2008, 13:50 » |
|
Pomiňme teď otázku regulace napětí pomocí odboček na trafu jsem napsal proto, že dle Vašeho řešení si vyreguluji transformátor 400V o +5% na 420V, ale tím pádem jsem už na horní hranici regulačního rozsahu a nepohnu se případně dál, bude-li třeba. Kdežto při použití trafa 22/0,42 kV budu uprostřed možného rozsahu regulace. Bavil jsem se na toto téma s mnoha lidmi ve svém okolí, ale je to tak vždy půl na půl. Někteří říkají že stačí 0,4 kV jiní že jednoznačně 0,42 kV a někteří ani neví ... ![Úsměv](http://diskuse.elektrika.cz/Smileys/alive/smiley.gif) Proto by mě zajímal i váš pohled na věc, nejlépe podložený nějakou normou či jiným závazným požadavkem. V ČSN 33 0120 - Normalizovaná napětí IEC ani ČSN 33 0121 - Jmenovitá napětí sítí nn jsem ale nic jednoznačného nevyčetl, ani v ostatních "běžných" normách.
|
|
|
|
|
Štefan Beláň
Karlovy Vary
![*](https://diskuse.elektrika.cz/Themes/classic/images/../../default/images/verifikace2.jpg)
Offline
![](https://diskuse.elektrika.cz/index.php?PHPSESSID=aqaoadudbn3dg4m7sqo1crsrn0&action=dlattach;attach=2324;type=avatar)
Chránič je chránič!
|
![](https://diskuse.elektrika.cz/Themes/classic/images/post/xx.gif) |
« Odpověď #3 kdy: 20.02.2008, 14:10 » |
|
Přidán můj názor. ![Úsměv](http://diskuse.elektrika.cz/Smileys/alive/smiley.gif) Domnívám se, že důležitá hodnota napětí začíná dříve něž na 22 kV. Pokud se podíváte do ČSN 33 0120 na tabulku NA.1, tak zjistíte, že tolerance max. a min. napětí je velice široká. Pro normalizované napětí 22 kV je minimální napětí 22 kV a maximální 25 kV. Proto si myslím, že transformátor 22/0,4 kV s tolerancí načepování 5% je v pořádku. Vždy budou určité odchylky napětí v sítích a transformátory se vždy budou muset vyrábět s dostatečnou variabilitou. ![Mrknutí](http://diskuse.elektrika.cz/Smileys/alive/wink.gif)
|
Chránič chrání - jistič jistí.
|
|
|
|
Petr Doležal
![*](https://diskuse.elektrika.cz/Themes/classic/images/../../default/images/verifikace2.jpg)
Offline
![](https://diskuse.elektrika.cz/index.php?PHPSESSID=aqaoadudbn3dg4m7sqo1crsrn0&action=dlattach;attach=20989;type=avatar)
emeritní projektant z Brna (prostě důchodce)
|
![](https://diskuse.elektrika.cz/Themes/classic/images/post/xx.gif) |
« Odpověď #5 kdy: 20.02.2008, 14:40 » |
|
......Bohužel pro projektanta při započtení repasky klesne cena díla...
A proč ? " Milý investore, pokud budeš chtít vypočítat cenu projektu z nákladů zařízení, tak věz, že budu vycházet z ceny nového. Ona ta projekční práce je stejná i když jde o repas "
|
Na zdraví a abychom byli lidmi to vám přeje celoživotní projektant nn, vn, někdy i vvn rozvodných zařízení
|
|
|
|
|
H
|
![](https://diskuse.elektrika.cz/Themes/classic/images/post/xx.gif) |
« Odpověď #8 kdy: 20.02.2008, 23:29 » |
|
1. Ne, neočekával ![Úsměv](http://diskuse.elektrika.cz/Smileys/alive/smiley.gif) 2. Samozřejmě, že úbytky napětí souvisí s úbytky na vedení. Stejně tak ale souvisí i s transformátore m, neb budu-li mít na trafu vyšší napětí, budu mít logicky na konci vedení menší úbytek vzhledem k jmenovitému napětí sítě dle ČSN 33 0121 3. Ani netvrdím, že se požadovaná hodnota nedá nastavit. Pak mi ale není moc jasné k čemu se vyrábí trafa 22/0,42 kV, když je v podstatě podle toho co tu píšete nikdo nepoužívá ... ? PS: Nejde mi ani o to, jestli trafo 0,42 kV je dražší, těžší, větší, hlučnější, či makové ... jde mi čistě o pohled na věc z hlediska sekundárního napětí.
|
|
|
|
|
|
|
halik
|
![](https://diskuse.elektrika.cz/Themes/classic/images/post/xx.gif) |
« Odpověď #12 kdy: 22.02.2008, 20:29 » |
|
V distribucnich sitich je v praxi snaha vyuzivat prioritne horni cast tolerancniho pasma napeti, casto "az na doraz" - a to na vsech napetovych urovnich. Vazeny (pres delku vedeni) prumer provozniho napeti je casto pres Un+5%. Za prve si tim eliminujete dosti pripadne riziko podpeti, za druhe si zvysite prenosovou schopnost vedeni a snizite dosti citelne technicke ztraty. Zvysenim napeti o 10% si snizite ztraty o cca 20%, a to uz je dost znat. Historicky se dokonce koketovalo s myslenkou pouzivat minimalni zmeny napeti (v radu desetin % az jednotek %) k vykonovemu regulovani soustavy, vykon vetsiny spotrebicu je totiz zavisly na U^2. ![tanecek](http://diskuse.elektrika.cz/Smileys/alive/dance3.gif)
|
|
|
|
Adam Pramuka
Neverifikovaný uživatel @1
Offline
|
![](https://diskuse.elektrika.cz/Themes/classic/images/post/xx.gif) |
« Odpověď #13 kdy: 24.02.2008, 14:16 » |
|
Môj názor ako energetika je, že regulácia napätia a súčasne vlastne jalového výkonu sa deje prioritne na najvyssich napatových hladinach t.j. zvn, vvn prípadne zriedkavo na úrovni vn. U nás na Slovensku je to v pôsobnosti prevádzkovateľ a prenosovej sústavy, ktorý reguluje napätie a tok jalového výkonu vo vybraných tkz. pilotných uzloch siete. Napätie, ktoré sa udržuje za pomoci primárnej, sekundárnej a terciárnej regulácie je napr. na vvn úrovni udržiavané na hodnote 119kV, preto sa aj do nižších napäťových úrovní prenáša vyššie napätie tak, aby boli pokryté aj úbytky napätí. Uznávam, že v radiálnych sieťach je niekedy potrebné doregulovať na úrovni vn/nn ale to skôr vynimka ako pravidlo.
|
|
|
|
|
|
|
H
|
![](https://diskuse.elektrika.cz/Themes/classic/images/post/xx.gif) |
« Odpověď #17 kdy: 30.04.2008, 12:45 » |
|
Po delší době přispěju zase trochou do diskuse ohledně sekundárního napětí transformátorů vn/nn v Česku.
Co říkáte na ČSN 33 0120:2001, strana 11, tabulka NA.5 - Jmenovitá napětí elektrických střídavých zdrojů a spotřebičů do 1 kV?
Zdroje 420V Spotřebiče 400V
To IMHO podporuje mé původní tvrzení, že sekundární napětí transformátorů vn/nn má být 420 V a ne 400 V, což naprostá většina současných projektů nesplňuje.
|
|
|
|