Emanuel Kocián
Neverifikovaný uživatel @6
![*](https://diskuse.elektrika.cz/Themes/classic/images/star.gif) ![*](https://diskuse.elektrika.cz/Themes/classic/images/star.gif) ![*](https://diskuse.elektrika.cz/Themes/classic/images/star.gif) ![*](https://diskuse.elektrika.cz/Themes/classic/images/star.gif) ![*](https://diskuse.elektrika.cz/Themes/classic/images/star.gif) ![*](https://diskuse.elektrika.cz/Themes/classic/images/star.gif)
Offline
|
![](https://diskuse.elektrika.cz/Themes/classic/images/post/xx.gif) |
« Odpověď #1 kdy: 01.08.2022, 19:14 » |
|
Na tohle žádná norma neexistuje. Pokud se tedy myslí to, co myslím, a ne např. výše tepelných ztrát objektu - to se samozřejmě dá exaktně vypočítat (s jakousi velehrubou přesností, jelikož je to v zásadě přesný součet z nepřesných čísel).
Je to prostě tvrdá empirie, žádná exaktní odvoditelná věda. Na přelomu tisíciletí se na to např. používaly tabulky (interní normy), co měly zpracovány jednotlivé distribuční společnosti. Ještě dnes na ně např. odkazují zpracovatelé územních plánů, když se snaží vyjádřit energetickou náročnost nějaké nové zastavovací plochy v územním plánu. Pak to vymizelo. Buď se to vztahovalo v kW/m2 (0,05 až 0,1 kW na m2) nebo na osoby vyskytující se běžně v dané budově (1-2 kW/osoba). V těch tabulkách byly i soudobosti (přes hodnoty hlavních jističů) ve smyslu např. 1 odběrné místo soudobost 1, dvě odběrná místa soudobost 0,77... 10 odběrných míst a víc soudobost 0,45 atp. Ale pozor, vztaženo na konkrétní způsob užití elektřiny. Diametrálně jinou soudobost má např. 10 odběrných míst s elektrickým vytápěním a jinou soudobost 10 odběrných míst běžné (nevytápěcí) spotřeby. U el. vytápění, nebo silně/výhradně elektrifikovan ých odběrných míst, ty soudobosti nejsou patrně až tak příznivé. Ty soudobosti jsou i v ČSN 33 2130. Ale je otázkou, do jaké míry je možné ty soudobosti stále brát vážně, jelikož způsob elektrifikace se razantně mění.
|